Siden 2. kvartal 2014 er danske mænds lønmodtagerbeskæftigelsesfrekvens (på landsplan) steget fra knap 62 pct. til godt 67 pct. her i 2. kvartal 2024, en samlet stigning på 5,4 pct.-point., jf. figur 1. Der er tale om lønmodtagerbeskæftigelsesfrekvens opgjort i fuldtidspersoner.
I samme periode har der for ikke-vestlige indvandrermænd været en udvikling fra knap 42 pct. til godt 59,1 pct., eller en stigning på 17,1 pct. Hvad danske kvinder angår har der også været en udvikling fra 57,7 til 61,3 pct., en stigning på 3,6 pct.-point. For ikke-vestlige indvandrerkvinder har der været en stigning fra 33,4 pct.-point i 2014 til 48 pct. i 2024, en stigning på 14,6 pct.-point.
Ikke-vestlige indvandrere er dermed den gruppe, der har haft den kraftigste beskæftigelsesfremgang, om end udgangspunktet var noget mere beskeden end for personer med dansk oprindelse.
Historisk set har ikke-vestlige indvandrere haltede efter danskerne, hvad beskæftigelsesgrader angik. Udviklingen det seneste årti understreger, at de forskelle ikke er en naturlov. Det store potentiale, som der ligger i ikke-vestlig arbejdskraft, kan godt realiseres.